Oblast: Sva pitanja
Na ovoj stranici možete pronaći odgovore na neka od do sada postavljenih pitanja u vezi sa odredbama Zakona o planiranju i izgradnji. Pitanja i odgovori su sistematizovani prema redosledu podnaslova iz Zakona. Omogućeno je i vršenje pretrage pitanja i odgovora po ključnim rečima. Ukoliko ne nađete odgovor koji ste tražili, možete nam poslati vaše pitanje preko stranice za postavljanje pitanja.
Pitanja i odgovore po oblastima u PDF formatu možete preuzeti na sledećoj stranici: PDF-ovi po oblastima.
Odgovor: Od stupanja na snagu Pravilnika o postupku sprovođenja objedinjene procedure elektronskim putem (1. januar 2016. godine), objedinjena procedura, odnosno određene faze objedinjene procedure pokreću se pred nadležnim organom popunjavanjem odgovarajućeg zahteva, odnosno prijave kroz CIS, koji se potpisuje kvalifikovanim elektronskim potpisom.
To znači da se i zahtev za izdavanje lokacijskih uslova, kao i zahtev za izdavanje građevinske dozvole može podneti isključivo posredstvom Centralnog informacionog sistema, popunjavanjem odgovarajućeg zahteva.
Link za pristup sistemu: https://ceop.apr.gov.rs
Više ne postoji mogućnost podnošenja zahteva u analognoj, odnosno papirnoj formi.
Odgovor: Pitanje nadležnosti za izdavanje vodnih uslova je predmet organizacije rada i ustrojstva pojedinih jedinica lokalne samouprave (organa uprave, odnosno javnih preduzeća).
Ukoliko je u određenom nadležnom organu isto lice nadležno i za izdavanje lokacijskih uslova, građevinske i upotrebne dozvole, kao i za izdavanje vodnih uslova, biće u obavezi da u postupku izdavanja lokacijskih uslova „samom sebi“ uputi zahtev za izdavanje vodnih uslova.
U takvoj situaciji, to lice je svakako u obavezi da ima dva posebna naloga, odnosno da poslove izdavanja lokacijskih uslova, građevinske i upotrebne dozvole obavlja u svojstvu zaposlenog nadležnom organu, a poslove izdavanja vodnih uslova u svojstvu odgovarajućeg imaoca javnih ovlašćenja (što podrazumeva i dve adrese elektronske pošte i dve lozinke).
Ne.
Za izvođenje radova iz čl.145. Zakona o planiranju i izgradnji, potrebno je da investitor ima odgovarajuće pravo na objektu ili zemljištu, u skladu sa čl.135. Zakona o planiranju i izgradnji.
Uslovi građenja objekta određeni su pravilima građenja u planskom dokumentu.
Potrebno je da organu nadležnom za izdavane građevinske dozvole podnesete zahtev za izdavanje informacije o lokaciji koja sadrži podatke i mogućnostima i ograničenjima gradnje na određenoj kat. parceli u skladu sa važećim planskim dokumentom.
Ukoliko je u konkretnom slučaju reč o bašti ugostiteljskog objekta, u skladu sa čl.33.st.1.tač.1) Zakona o zaštiti od požara, područne jedinice organa državne uprave u čijoj je nadležnosti zaštita od požara daju saglasnost na tehničku dokumentaciju u pogledu mera zaštite od požara, za izgradnju, rekonstrukciju i dogradnju objekata sa svim pripadajućim instalacijama, opremom i uređajima.
Elektronsko potpisivanje dokumenta vrši se samo na prvoj strani, u skladu sa Uputstvom o formatima elektronskih dokumenata i njihovim dostavljanjem kroz CEOP.
U slučaju da se tehnička dokumentacija dostavlja kao više posebnih elektronskih dokumenata, vrši se elektronsko potpisivanje svakog dela, na isti način na koji se potpisuje jedinstveni dokument.
U skladu sa čl.2.st.4. Uredbe o lokacijskim uslovima, kada se radi o rekonstrukciji postojeće infrastrukturne mreže sa zapaljivim i gorivim tečnostima, kao o zapaljivim gasovima, odnosno izgradnji priključka na ove mreže, imalac javnih ovlašćenja koji je i investitor radova, uz zahtev za izdavanje rešenja iz člana 145. Zakona, prilaže i uslove u pogledu mera zaštite od požara i eksplozija, u skladu sa članom 16. ove uredbe, koje može pribaviti i van objedinjene procedure.
Ne, Zakonom o planiranju i izgradnji i podzakonskim aktima donetih na osnovu ovog zakona nije propisano pribavljanje saglasnosti u pogledu mera zaštite od požara na idejni projekat, već na projekat za izvođenje.
Kada je za objekte propisano pribavljanje saglasnosti u pogledu mera zaštite od požara, saglasnost se pribavlja na projekat za izvođenje, pre izdavanja upotrebne dozvole.
U skladu sa čl.123.st.5. Zakona o planiranju i izgradnji, za objekte za koje se u skladu sa zakonom kojim se uređuje zaštita od požara pribavlja saglasnost na tehnički dokument, pre izdavanja upotrebne dozvole pribavlja se saglasnost na projekat za izvođenje.
U skladu sa čl.37. Pravilnika o postupku sprovođenja objedinjene procedure elektronskim putem (ovde), kada je zakonom kojim se uređuje zaštita od požara utvrđena obaveza pribavljanja saglasnosti na tehničku dokumentaciju u pogledu mera zaštite od požara, investitor dostavlja nadležnom organu glavni projekat zaštite od požara, izrađen u skladu sa zakonom kojim se uređuje zaštita od požara i projekat za izvođenje, izrađen u skladu sa pravilnikom kojim se uređuje sadržina tehničke dokumentacije.
Takođe, za izvođenje radova na izgradnji gasnih priključaka na izgrađenu gasnu mrežu iz čl.145. Zakona nije propisana obaveza izrade projekta za izvođenje.
Obzirom da se u konkretnom slučaju menja spoljni izgleda objekta, potrebno je pribaviti lokacijske uslove.
Podnošenje zahteva za izdavanje lokacijskih uslova vrši se u skladu sa čl.6. Pravilnika o postupku sprovođenja objedinjene procedure elekrosnkim putem, koji možete pronaći ovde.
Ukoliko je u konkretnom slučaju reč o radovima iz čl.145. Zakona o planiranju i izgradnji, potrebno je podneti zahtev za izdavanje rešenja o odobrenju izvođenja radova iz čl.145. Zakona, u skladu sa čl.28. Pravilnika o postupku sprovođenja objedinjene procedure elektronskim putem.
Ukoliko se zastakljivanjem terase izlazi iz gabarita i volumena objekta, u konkretnom slučaju potrebno je podneti zahtev za izdavanje građevinske dozvole, u skladu sa čl.16. Pravilnika.
Pozivni centar ne raspolaže informacijama o troškovima izdavanja lokacijskih uslova, rešenja o odobrenju izvođenja radova i građevinske dozvole.
Prilikom podnošenja zahteva, preko Centralnog informacionog sistema Agencije za privredne registre, svaki korisnik dobija instrukciju o načinu plaćanja taksi i naknada, uključujući i naknade za usluge Centralne evidencije objedinjenih procedura (CEOP). Centralni informacioni sistem automatski generiše uplatnicu za plaćanje naknade za usluge CEOP-a, sa brojem računa, odgovarajućim pozivom na broj i modelom, kao i iznosom naknade. Obrazac uplatnice koji generiše sistem možete odštampati i iskoristiti u cilju plaćanja naknade u banci ili pošti, a korisnici mogu platiti i elektronskim putem.
Informacije o iznosu naknade za usluge Centralne evidencije objedinjenih procedure (CEOP) možete pronaći na sajtu Agencije za privredne registre ili klikom OVDE.
Kada je reč o administrativnoj taksi koja se plaća za podnošenje zahteva, ne postoji jedinstveni iznos, kao ni broj računa niti poziv na broj. Zbog toga je neophodno u svakom konkretnom slučaju obratiti se nadležnom organu kojem podnosite zahtev radi dobijanja informacije o tome. Grad Beograd je na svojoj internet stranici objavio informaciju o iznosima administrativnih taksi koje se plaćaju za sve postupke u okviru objedinjene procedure u elektronskoj formi. Uslove za projektovanje i priključenje u toku postupka izdavanja lokacijskih uslova u okviru elektronskom sistema objedinjene procedure, u ime i za račun podnosioca zahteva, po službenoj dužnosti pribavlja nadležni organ.
Podnosilac zahteva je dužan da uz zahtev za izdavanje elektronske dozvole priloži dokaz o izvršenoj uplati (bez obzira na način na koji je uplata izvršena), potpisan kvalifikovanim elektronskim potpisom.
U skladu sa čl.175. Zakona o planiranju i izgradnji, građevinski inspektor u vršenju inspekcijskog nadzora ima pravo i dužnost da proverava da li na objektu koji se gradi ili je izgrađen postoje nedostaci koji ugrožavaju bezbednost njegovog korišćenja i okoline.
Shodno čl.175.st.2. Zakona, građevinski inspektor je ovlašćen da vrši nadzor nad korišćenjem objekata i da preduzima mere ako utvrdi da se korišćenjem objekta dovode u opasnost život i zdravlje ljudi, bezbednost okoline, ugrožava životna sredina i ako se nenamenskim korišćenjem utiče na stabilnost i sigurnost objekta.
U skladu sa čl.178. st.1. tač.2) Zakona o planiranju i izgradnji, ako građevinski inspektor u vršenju inspekcijskog nadzora utvrdi da na objektu koji se gradi ili koji je izgrađen postoje nedostaci koji predstavljaju neposrednu opasnost po stabilnost, odnosno bezbednost objekta i njegove okoline i život i zdravlje ljudi, zabraniće rešenjem korišćenje objekta ili njegovog dela dok se ne otklone utvrđeni nedostaci.
Takođe, u skladu sa čl.178. st.1. tač.5) Zakona, ako građevinski inspektor u vršenju inspekcijskog nadzora utvrdi da se korišćenjem objekta dovodi u opasnost život i zdravlje ljudi, bezbednost susednih objekata, bezbednost okoline ili ugrožava životna sredina, naložiće izvođenje potrebnih radova, odnosno zabraniti korišćenje objekta, odnosno dela objekta.
Ukoliko građevinski inspektor ne preduzme propisane mere u vršenju inspekcijskog nadzora, kazniće se za prekršaj novčanom kaznom od 25.000 do 50.000 dinara ili kaznom zatvora do 30 dana, u skladu sa čl.209. st.1. tač.7) Zakona. U tom slučaju, zahtev za pokretanje prekršajnog postupka podnosi organ nadležan za izdavanje građevinske dozvole.
Takođe, u skladu sa čl.211. st.1.Zakona o planiranju i izgradnji, novčanom kaznom od 25.000 do 50.000 dinara kazniće se za prekršaj nadležni inspektor koji u slučajevima iz čl. 174, 176, 177, 178, 179, 180, 181, 182. i 198. ovog zakona ne donese rešenje, odnosno ne izda naredbu u primerenom roku, koji ne može biti duži od sedam dana od dana saznanja za učinjeni prekršaj. Za ponovljeni prekršaj iz stava 1. ovog člana učiniocu će se izreći novčana kazna i kazna zatvora do 30 dana.
U skladu sa čl.158. st.2. Zakona o planiranju i izgradnji organ nadležan za izdavanje građevinske dozvole izdaje rešenjem upotrebnu dozvolu, u roku od pet radnih dana od dana podnošenja zahteva za izdavanje upotrebne dozvole. .
U skladu sa čl.158.st.4. Zakona, upotrebna dozvola izdaje se za ceo objekat ili za deo objekta koji predtavlja tehhničko-tehnološku celinu i može se kao takav samostalno koristiti.
Komisija za tehnički pregled može utvrditi da deo objekta (koji nije predviđen građevinskom dozvolom kao posebna faza) predstavlja tehničko-tehnilošku celinu i da se kao takav može samostalno koristiti.
Ukoliko u konkretnom slučaju deo objekta ne predstavlja tehničko-tehnološku celinu i ne može se kao takav samostalno koristiti, nije moguće izdati upotrebnu dozvolu za deo objekta.