Oblast: Sva pitanja
Na ovoj stranici možete pronaći odgovore na neka od do sada postavljenih pitanja u vezi sa odredbama Zakona o planiranju i izgradnji. Pitanja i odgovori su sistematizovani prema redosledu podnaslova iz Zakona. Omogućeno je i vršenje pretrage pitanja i odgovora po ključnim rečima. Ukoliko ne nađete odgovor koji ste tražili, možete nam poslati vaše pitanje preko stranice za postavljanje pitanja.
Pitanja i odgovore po oblastima u PDF formatu možete preuzeti na sledećoj stranici: PDF-ovi po oblastima.
Ne, za izvođenje predmetnih radova nije potrebno pribavljati građevinsku dozvolu. Lokacijski uslovi se pribavljaju i u slučaju izvođenja radova iz čl.145. Zakona kada se tim radovima vrši priključenje na komunalnu infrastrukturu, odnosno menja kapacitet i funkcionalnost postojećih priključaka na infrastrukturnu mrežu, u skladu sa čl.2. Uredbe o lokacijskim uslovima, koju možete pronaći ovde.
U skladu sa čl.2. st.1. Uredbe o lokacijskim uslovima, lokacijski uslovi sadrže sve urbanističke, tehničke i druge uslove i podatke potrebne za izradu idejnog projekta, projekta za građevinsku dozvolu i projekta za izvođenje, u skladu sa Zakonom o planiranju i izgradnji.
Izuzetno od stava 1. ovog člana lokacijski uslovi se ne izdaju za izvođenje radova na investicionom održavanju objekta i uklanjanju prepreka za osobe sa invaliditetom, radove kojima se ne menja spoljni izgled, ne povećava broj funkcionalnih jedinica i kapacitet instalacija, adaptaciju, sanaciju, građenje zidanih ograda, kao i u svim ostalim slučajevima izvođenja radova kojima se ne vrši priključenje na komunalnu infrastrukturu odnosno ne menjaju kapaciteti i funkcionalnost postojećih priključaka na infrastrukturnu mrežu, osim u slučajevima za koje je Zakonom, odnosno planskim dokumentom propisana obaveza pribavljanja uslova.
Dokumentacija koja se prilaže uz prijavu radova propisana je čl.31. Pravilnika o postupku sprovođenja objedinjene procedure elektronskim putem, koji možete pronaći ovde.
Podnošenje zahteva radova vrši se kroz Centralni informacioni sistem, kome možete pristupiti ovde.
Sva uputstva za korišćenje portala za elektronsko podnošenje zahteva za građenje možete pronaći na sajtu www.gradjevinskedozvole.rs u sekciji E-procedura.
Svi dokumenti koje podnosilac zahteva dostavlja u objedinjenoj proceduri, dostavljaju se u formi elektronskog dokumenta, u .pdf formatu, potpisanom kvalifikovanim elektronskim potpisom, u skladu sa čl.3 st.2.Pravilnika o postupku sprovođenja objedinjene procedure elktronskim putem.
Član 31.
Prijava radova u skladu sa izdatom građevinskom dozvolom, rešenjem izdatim u skladu sa članom
- Zakona, odnosno privremenom građevinskom dozvolom, vrši se nadležnom organu kroz CIS,
najkasnije osam dana pre početka izvođenja radova.
Uz prijavu iz stava 1. ovog člana podnosi se dokaz o plaćenoj administrativnoj taksi za podnošenje prijave i naknadi za Centralnu evidenciju, kao i:
1) dokaz o izmirenju obaveza u pogledu doprinosa za uređivanje građevinskog zemljišta, ako je
rešenjem o građevinskoj dozvoli predviđeno jednokratno plaćanje te obaveze, odnosno sredstvo
obezbeđenja plaćanja doprinosa za uređivanje građevinskog zemljišta u skladu sa zakonom, i dokaz o uplati prve rate ako je rešenjem o građevinskoj dozvoli predviđeno plaćanje te obaveze na rate;
2) saglasnost na studiju o proceni uticaja na životnu sredinu, ako je obaveza njene izrade utvrđena propisom kojim se uređuje procena uticaja na životnu sredinu, odnosno odluka da nije potrebna izrada studije;
3) akt ministarstva nadležnog za poslove finansija o uvođenju u posed nepokretnosti, u skladu sa
posebnim zakonom, odnosno zaključen ugovor o pravu službenosti u skladu sa zakonom o planiranju i izgradnji, ako je rešenje o građevinskoj dozvoli za linijske infrastrukturne objekte izdato na osnovu konačnog rešenja o eksproprijaciji.
Prijava radova vrši se u skladu sa čl.31. Pravilnika o postupku sprovođenja objedinjene procedure elektronskim putem, koji možete pronaći ovde.
Član 31.
Prijava radova u skladu sa izdatom građevinskom dozvolom, rešenjem izdatim u skladu sa članom
- Zakona, odnosno privremenom građevinskom dozvolom, vrši se nadležnom organu kroz CIS,
najkasnije osam dana pre početka izvođenja radova.
Uz prijavu iz stava 1. ovog člana podnosi se dokaz o plaćenoj administrativnoj taksi za podnošenje prijave i naknadi za Centralnu evidenciju, kao i:
1) dokaz o izmirenju obaveza u pogledu doprinosa za uređivanje građevinskog zemljišta, ako je
rešenjem o građevinskoj dozvoli predviđeno jednokratno plaćanje te obaveze, odnosno sredstvo
obezbeđenja plaćanja doprinosa za uređivanje građevinskog zemljišta u skladu sa zakonom, i dokaz o uplati prve rate ako je rešenjem o građevinskoj dozvoli predviđeno plaćanje te obaveze na rate;
2) saglasnost na studiju o proceni uticaja na životnu sredinu, ako je obaveza njene izrade utvrđena propisom kojim se uređuje procena uticaja na životnu sredinu, odnosno odluka da nije potrebna izrada studije;
3) akt ministarstva nadležnog za poslove finansija o uvođenju u posed nepokretnosti, u skladu sa
posebnim zakonom, odnosno zaključen ugovor o pravu službenosti u skladu sa zakonom o planiranju i izgradnji, ako je rešenje o građevinskoj dozvoli za linijske infrastrukturne objekte izdato na osnovu konačnog rešenja o eksproprijaciji.
Potrebno je precizno definisati o kojim radovima je reč u konkretnom slučaju, jer se radovi na adaptaciji vrše na osnovu rešenja o odobrenju izvođenja radova, dok se radovi na dogradnji vrše na osnovu rešenja o građevinskoj dozvoli.
U skladu sa čl.2. Zakona o planiranju i izgradnji:
32) rekonstrukcija jeste izvođenje građevinskih radova na postojećem objektu u gabaritu i volumenu objekta, kojima se: utiče na stabilnost i sigurnost objekta i zaštitu od požara; menjaju konstruktivni elementi ili tehnološki proces; menja spoljni izgled objekta ili povećava broj funkcionalnih jedinica, vrši zamena uređaja, postrojenja, opreme i instalacija sa povećanjem kapaciteta;
33) dogradnja jeste izvođenje građevinskih i drugih radova kojima se izgrađuje novi prostor van postojećeg gabarita objekta, kao i nadziđivanje objekta, i sa njim čini građevinsku, funkcionalnu ili tehničku celinu;
34) adaptacija jeste izvođenje građevinskih i drugih radova na postojećem objektu, kojima se: vrši promena organizacije prostora u objektu, vrši zamena uređaja, postrojenja, opreme i instalacija istog kapaciteta, a kojima se ne utiče na stabilnost i sigurnost objekta, ne menjaju konstruktivni elementi, ne menja spoljni izgled i ne utiče na bezbednost susednih objekata, saobraćaja, zaštite od požara i životne sredine;
35) sanacija jeste izvođenje građevinskih i drugih radova na postojećem objektu kojima se vrši
popravka uređaja, postrojenja i opreme, odnosno zamena konstruktivnih elemenata objekta, kojima se ne menja spoljni izgled, ne utiče na bezbednost susednih objekata, saobraćaja i životne sredine i ne utiče na zaštitu prirodnog i nepokretnog kulturnog dobra, odnosno njegove zaštićene okoline, osim restauratorskih, konzervatorskih i radova na revitalizaciji;
36) investiciono održavanje je izvođenje građevinsko-zanatskih, odnosno drugih radova zavisno od vrste objekta u cilju poboljšanja uslova korišćenja objekta u toku eksploatacije;
Izvođenje radova na investicionom održavanju objekta, rekonstrukciji, adaptaciji i sanaciji, vrši se na osnovu rešenja kojim se odobrava izvođenje radova iz čl.145. Zakona, koje izdaje organ nadležan za izdavanje građevinske dozvole.
Podnošenje zahteva za izdavanje rešenja kojim se odobrava izvođenje radova iz čl.145. Zakona vrši se u skladu sa čl.28. Pravilnika o postupku sprovođenja objedinjene procedure elektronskim putem, koji možete pronaći ovde.
Podnošenje zahteva za izdavanje rešenja o građevinskoj dozvoli vrši se u skladu sa čl.16. Pravilnika o postupku sprovođenja objedinjene procedure elektronskim putem, koji možete pronaći ovde.
Pre podnošenja zahteva za izdavanje građevinske dozvole, odnosno rešenja o odobrenju izvođenja radova iz čl.145. Zakona, potrebno je pribaviti lokacijske uslove.
Podnošenje zahteva za izdavanje lokacijskih uslova vrši se u skladu sa čl.6. Pravilnika o postupku sprovođenja objedinjene procedure elektronskim putem, koji možete pronaći ovde.
U skladu sa čl.2. st.1. Uredbe o lokacijskim uslovima, lokacijski uslovi sadrže sve urbanističke, tehničke i druge uslove i podatke potrebne za izradu idejnog projekta, projekta za građevinsku dozvolu i projekta za izvođenje, u skladu sa Zakonom o planiranju i izgradnji.
Izuzetno od stava 1. ovog člana lokacijski uslovi se ne izdaju za izvođenje radova na investicionom održavanju objekta i uklanjanju prepreka za osobe sa invaliditetom, radove kojima se ne menja spoljni izgled, ne povećava broj funkcionalnih jedinica i kapacitet instalacija, adaptaciju, sanaciju, građenje zidanih ograda, kao i u svim ostalim slučajevima izvođenja radova kojima se ne vrši priključenje na komunalnu infrastrukturu odnosno ne menjaju kapaciteti i funkcionalnost postojećih priključaka na infrastrukturnu mrežu, osim u slučajevima za koje je Zakonom, odnosno planskim dokumentom propisana obaveza pribavljanja uslova.
U skladu sa izmenjenim čl.17. Pravilnika o sadržini, načinu i postupku izrade i načinu vršenja kontrole tehničke dokumentacije prema klasi i nameni objekata (ovde), glavni projekat na osnovu koga je izdata građevinska dozvola (ne i upotrebna dozvola) koji je izrađen u skladu sa odredbama propisa o izgradnji koji su bili na snazi pre stupanja na snagu Zakona u planiranju i izgradnji ("Službeni glasnik RS", br. 72/09, 81/09 - ispravka, 64/10 - US, 24/11, 121/12, 42/13 - US, 50/13 - US, 98/13 - US), može se koristiti kao projekat izvedenog objekta, uz obaveznu izradu glavne sveske projekta izvedenog objekta, u skladu sa čl. 61. i 71. Pravilnika o sadržini, načinu i postupku izrade i način vršenja kontrole tehničke dokumentacije prema klasi i nameni objekata i izvoda iz projekta za građevinsku dozvolu ("Službeni glasnik RS", broj 23/15), u postupku pribavljanja upotrebne dozvole. U zavisnosti od toga da li je u toku građenja došlo do odstupanja od glavnog projekta primenjuju se odredbe čl. 72. do 74. Pravilnika o sadržini, načinu i postupku izrade i način vršenja kontrole tehničke dokumentacije prema klasi i nameni objekata i izvoda iz projekta za građevinsku dozvolu ("Službeni glasnik RS", broj 23/15).
Dostavljanje tehničke dokumentacije u papirnoj formi regulisano je bliže Uputstvom – formati elektronskih dokumenata i njihovo dostavljanje u CEOP, koje možete naći ovde.
Dostavljanje tehničke dokumentacije u papirnoj formi
Izuzetno, samo u slučajevima i u roku prema stavu 4. člana 57. Pravilnika kojim se uređuje elektronsko sprovođenje objedinjene procedure, ako je tehnička dokumentacija izrađena i potpisana (overena pečatom i potpisom u skladu sa PTD) pre stupanja na snagu ovog pravilnika, a podnosilac zahteva nije u mogućnosti da tu tehničku dokumentaciju dostavi (i) u formatu.dwg ili .dwf (.dwfx), podnosilac zahteva, odnosno prijave, može do 1. januara 2018. godine da tu dokumentaciju dostavi u .pdf formatu (tako što se dokumentacija skenira, a potom je pri podnošenju zahteva elektronski potpisuje podnsoilac zahteva) uz obavezu dostavljanja orginalne tehničke dokumentacije i u papirnoj formi. Ovo se odnosi na tehničku dokumentaciju koju investitor poseduje samo u formatu .pdf ili papirnoj formi, a koja nije prethodno predavana nadležnom organu u nekom od postupaka. Ukoliko je takva dokumentacija već u posedu nadležnog organa (odnosno arhive), nije potrebno ponovo je dostavljati tom organu u papirnoj formi, već je dovoljno samo na nju referisati u dokumentaciji koja se prilaže uz zahtev, na primer:
- ako je prema ranijim propisima građevinska dozvola dobijena na osnovu glavnog projekta, na osnovu koga je vršeno i izvođenje radova, a koji se, u skladu sa Pravilnikom PTD prihvata kao projekat za izvođenje, nije potrebno dostavljati ga ponovo u papirnoj formi, već samo elektronski potpisanu skeniranu kopiju u .pdf formatu, uz odgovarajuću izjavu da nije došlo do odstupanja u toku izvođenja, u skladu sa PTD,
- ako projekat sadrži i prikaz postojećeg stanja koje je utvrđeno na osnovu arhivskog projekta, taj arhivski projekat nije potrebno dostavljati u papirnoj formi, već je dovoljno na njega samo referisati u idejniom projektu koji se dostavlja, elektronski potpisan, u nekom od propisanih formata (.pdf, .dwg ili .dwf (.dwfx)) u skladu sa ovim uputstvom.
Odredbama Zakona o planiranju i izgradnji propisana su dva slučaja u kojima je moguće uklanjanje objekta, i to:
- ukoliko se utvrdi da je usled dotrajalosti ili većih oštećenja objekta ili dela objekta ugrožena njegova stabilnost i da predstavlja neposrednu opasnost za život i zdravlje ljudi, za susedne objekte i za bezbednost saobraćaja (član 167. stav 1. Zakona) ili
- ukoliko vlasnik objekta, odnosno dela objekta izdejstvuje izdavanje dozvole o uklanjanju objekta, odnosno dela objekta (član 168. Zakona).
U slučaju kada je usled dotrajalosti ili većih oštećenja objekta ili dela objekta ugrožena njegova stabilnost i predstavlja neposrednu opasnost za život i zdravlje ljudi, za susedne objekte i za bezbednost saobraćaja, pre donošenja rešenja o uklanjanju neophodno je da nadležni građevinski inspektor donese rešenje o zabrani njegovog korišćenja, odnosno upotrebe. U tom slučaju, organ jedinice lokalne samouprave nadležan za poslove građevinarstva donosi rešenje o uklanjanju objekta po službenoj dužnosti ili na zahtev zainteresovanog lica, bez obzira na to da li postoji saglasnost vlasnika objekta za rušenje. Pritom, rešenje o uklanjanju objekta može se izvršiti samo ako su prethodno rešena pitanja smeštaja korisnika objekta (osim u slučaju kada se uklanjanje objekta odobrava na zahtev vlasnika koji taj objekat koristi). Kao rešeno pitanje smeštaja korisnika objekta smatra se obezbeđivanje nužnog smeštaja, saglasno članu 167. stav 3. Zakona o planiranju i izgradnji.
U slučaju kada vlasnik objekta, odnosno dela objekta pokreće postupak za izdavanje dozvole o uklanjanju objekta, uz zahtev se mora podneti:
1) projekat rušenja sa tehničkom kontrolom;
2) dokaz o svojini na objektu;
3) uslove, ako se radi o objektu čijim rušenjem bi bio ugrožen javni interes (zaštita postojeće komunalne i druge infrastrukture, zaštita kulturnog dobra, zaštita životne sredine i sl.)
Imajući u vidu da, prema opisu iz Vašeg pitanja, investitor nema vlasništvo nad svim stanovima u stambenoj zgradi, pa samim tim ni nad objektom u celini, nisu se stekli uslovi za izdavanje dozvole o uklanjanju objekta u celini. Investitor bi eventualno mogao da podnese zahtev za uklanjanje dela objekta nad kojim ima pravo svojine, ukoliko je to izvodljivo u tehničkom smislu.
Postupak adaptacije garažnog prostora u lokal, kao i dokumentacija koju je potrebno pripremiti u tu svrhu, zavisi od njegovog imovinsko - pravnog statusa. Informaciju o imovinsko – pravnom statusu predmetnog garažnog prostora možete dobiti lično u prostorijama Službe za katastar nepokretnosti za Opštinu Palilula, kao i preko zvaničnog sajta Republičkog geodetskog zavoda, posredstvom sledećeg linka: http://katastar.rgz.gov.rs/KnWebPublic/PublicAccess.aspx
Ukoliko je predmetni prostor sada u Vašem vlasništvu (po osnovu nasleđivanja od Vašeg oca), nije neophodno pribavljati saglasnost vlasnika drugih posebnih delova stambene zgrade (stanova i poslovnog prostora) radi promene namene garaže u poslovni prostor, odnosno lokal.
Ukoliko je garaža o kojoj je reč u zajedničkoj svojini svih vlasnika posebnih delova zgrade (stanova i poslovnog prostora), neophodno je pribaviti njihovu saglasnost za promenu namene predmetnog prostora. Prema članu 17. stav 3. Zakona o održavanju stambenih zgrada, za izvođenje radova na investicionom održavanju zgrade (o kome je ovde reč) neophodna je odluka skupštine zgrade, doneta saglasnošću članova skupštine kojima pripada više od polovine ukupne površine stanova i drugih posebnih delova zgrade.
Bez obzira na imovinsko – pravni status garažnog prostora, izvođenje radova koje ste opisali (promena namene uz izvođenje građevinskih radova) vrši se na osnovu rešenja o odobrenju izvođenja radova, koje izdaje organ nadležan za izdavanje građevinske dozvole. Postupak izdavanja rešenja kojim se odobrava izvođenje radova, kao i dokumentacija koju je potrebno priložiti, definisani su članom 145. Zakona o planiranju i izgradnji i članom 28. Pravilnika o postupku sprovođenja objedinjene procedure elektronskim putem. Navedene propise možete pronaći na sajtu http://gradjevinskedozvole.rs u okviru Sekcije „Propisi“.
Napominjemo da u slučaju promene namene prostora iz garažnog u poslovni postoji obaveza plaćanja doprinosa za uređivanje građevinskog zemljišta, saglasno članu 97. stav 9. Zakona o planiranju i izgradnji (promena iz jedne namene u drugu namenu za koju je propisan veći iznos doprinosa).
Iz Vašeg pitanja ne može se zaključiti da li posedujete tehničku dokumentaciju na osnovu koje je izgrađen predmetni objekat (kuća). Ukoliko posedujete svu dokumentaciju propisanu odredbama važećeg Zakona o planiranju i izgradnji, postupak za priključenje objekta na elektrodistributivnu mrežu pokreće se podnošenjem zahteva nadležnom organu elektronskim putem, posredstvom Centralnog informacionog sistema, saglasno članu 40. Pravilnika o postupku sprovođenja objedinjene procedure elektronskim putem. Uz zahtev se prilaže separat iz projekta izvedenog objekta, odnosno iz projekta za izvođenje ako u toku građenja nije odstupljeno od projekta za izvođenje sa tehničkim opisom i grafičkim prilozima, kojim se prikazuje predmetni priključak i sinhron plan svih priključaka. Takođe, uz zahtev se prilaže i dokaz o uplati naknade za priključenje objekta na odgovarajuću infrastrukturu, ako je ta naknada plaćena u iznosu navedenom u lokacijskim uslovima, osim ako investitor želi da tu naknadu plati tek nakon prijema konačnog obračuna, u skladu sa separatom iz projekta izvedenog objekta, što se navodi u zahtevu. U tom slučaju, zahtev se dostavlja organu nadležnom za izdavanje građevinske dozvole, koji prosleđuje taj zahtev imaocu javnih ovlašćenja. Imalac javnih ovlašćenja (Elektrodistribucija) je dužan da izvrši priključenje objekta na komunalnu infrastrukturu i da o tome obavesti nadležni organ u roku od 15 dana od dana prijema zahteva za priključenje.
Ukoliko ne posedujete tehničku dokumentaciju na osnovu koje je izgrađen predmetni objekat, neophodno je izgraditi nedostajuću linijsku infrastrukturu (elektrodistributivni stub, odnosno stubove). Za izgradnju ove vrste objekata, kao dokaz o rešenim imovinsko-pravnim odnosima na zemljištu može se priložiti jedan od sledećih akata:
- ugovor o ustanovljavanju prava službenosti, odnosno ugovor o zakupu zemljišta u privatnoj svojini sa vlasnikom zemljišta,
- ugovor o uspostavljanju prava službenosti zaključen sa vlasnikom, odnosno korisnikom zemljišta koji je imalac javnih ovlašćenja, na period koji odredi vlasnik, odnosno korisnik zemljišta;
- popis katastarskih parcela sa priloženim saglasnostima vlasnika, odnosno korisnika zemljišta.
Izvođenje radova na izgradnji nedostajuće infrastrukture vrši se na osnovu građevinske dozvole.
Postupak izdavanja građevinske dozvole, kao i dokumentacija koju je potrebno priložiti, definisani su članom 135. Zakona o planiranju i izgradnji i članom 16. Pravilnika o postupku sprovođenja objedinjene procedure elektronskim putem. Navedene propise možete pronaći na sajtu http://gradjevinskedozvole.rs u okviru Sekcije „Propisi“.
Ukoliko se u konkretnom slučaju vrši samo zamena krovnog pokrivača, a da se ne menja spoljni izgled objekta, kojima se obezbeđuje održavanje objekta na zadovoljavajućem nivou upotrebljivosti, reč je o radovima na tekućem održavanju objekta, za koje nije potrebno pribavljati akt nadležnog organa za gradnju.
U drugom slučaju, ukoliko se u konkretnom slučaju vrši promena krovnog pokrivača, u cilju poboljšanja uslova korišćenja objekta u toku eksploatacije, reč je o radovima na investicionom održavanju objekta, koji se vrše na osnovu rešenja o odobrenju izvođenja radova iz čl.145. Zakona.
U skladu sa čl.2. tač.36) i 36a) Zakona o planiranju i izgradnji,
36) investiciono održavanje je izvođenje građevinsko-zanatskih, odnosno drugih radova zavisno od vrste objekta u cilju poboljšanja uslova korišćenja objekta u toku eksploatacije;
36a) tekuće (redovno) održavanje objekta jeste izvođenje radova koji se preduzimaju radi
sprečavanja oštećenja koja nastaju upotrebom objekta ili radi otklanjanja tih oštećenja, a sastoje se od pregleda, popravki i preduzimanja preventivnih i zaštitnih mera, odnosno svi radovi kojima se obezbeđuje održavanje objekta na zadovoljavajućem nivou upotrebljivosti, a radovi na tekućem održavanju stana jesu krečenje, farbanje, zamena obloga, zamena sanitarija, radijatora i drugi slični radovi;
Ne, vrši se izrada samo jedne glavne sveske projekta za izvođenje.
Shodno čl.61. Pravilnika o sadržini, načinu i postupku izrade i načinu vršenja kontrole tehničke dokumentacije prema klasi i nameni objekata (ovde), glavna sveska projekta za izvođenje osim osnovnog sadržaja iz Priloga 1 ovog pravilnika sadrži i:
1) odluku o određivanju glavnog projektanta potpisanu od strane investitora, iz Priloga 8 ovog pravilnika;
2) izjavu glavnog projektanta kojom se potvrđuje međusobna usaglašenost delova projekta za izvođenje, iz Priloga 3 ovog pravilnika;
3) situacioni plan sa elementima za obeležavanje objekta u odgovarajućoj razmeri.