Oblast: Sva pitanja
Na ovoj stranici možete pronaći odgovore na neka od do sada postavljenih pitanja u vezi sa odredbama Zakona o planiranju i izgradnji. Pitanja i odgovori su sistematizovani prema redosledu podnaslova iz Zakona. Omogućeno je i vršenje pretrage pitanja i odgovora po ključnim rečima. Ukoliko ne nađete odgovor koji ste tražili, možete nam poslati vaše pitanje preko stranice za postavljanje pitanja.
Pitanja i odgovore po oblastima u PDF formatu možete preuzeti na sledećoj stranici: PDF-ovi po oblastima.
Iz pitanja se ne može zaključiti o kakvom objektu je reč u konkretnom slučaju.
Ukoliko je u konkretnom slučaju reč o radovima, odnosno objektima određenim čl.144. Zakona o planiranju i izgradnji (ovde), nije potrebno pribavljati akt nadležnog organa za gradnju.
Ukoliko je u konkretnom slučaju reč o radovima, odnosno objektima iz čl.145. Zakona o planiranju i izgradnji, izvođenje ovih radova vrši se na osnovu rešenja o odobrenju izvođenja radova iz čl.145. Zakona, koje izdaje organ nadležan za izdavanje građevinske dozvole.
Podnošenje zahteva za izdavanje rešenja kojim se odobrava izvođenje radova iz čl.145. Zakona vrši se u skladu sa čl.28. Pravilnika o postupku sprovođenja objedinjene procedure elektronskim putem, koji možete pronaći ovde.
Ukoliko je u konkretnom slučaju reč o složenijim radovima, odnosno objektima od onih određenih čl.144. i 145. Zakona o planiranju i izgradnji, potrebno je pribaviti građevinsku dozvolu.
U tom slučaju, podnošenje zahteva za izdavanje rešenja o građevinskoj dozvoli vrši se u skladu sa čl.16. Pravilnika o postupku sprovođenja objedinjene procedure elektronskim putem, koji možete pronaći ovde.
U skladu sa čl.172. Zakona o planiranju i izgradnji (ovde), nadzor nad izvršavanjem odredaba ovog zakona i propisa donetih na osnovu ovog zakona, vrši Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture.
Inspekcijski nadzor vrši nadležno ministarstvo preko inspektora u okviru delokruga utvrđenog zakonom.
Odredbama čl. 209 i 211. Zakona o planiranju i izgradnji propisane su odgovarajuće mere koje se preduzimaju ukoliko nadležni inspektor ne postupa u skladu sa Zakonom o planiranju i izgradnji:
Član 209.
Novčanom kaznom od 25.000 do 50.000 dinara ili kaznom zatvora do 30 dana kazniće se za prekršaj odgovorno službeno lice u nadležnom organu uprave ako:
1) ne dostavi u propisanom roku potrebne podatke i uslove za izradu planskog dokumenta (član 46);
2) ne izda lokacijske uslove, građevinsku, odnosno upotrebnu dozvolu u propisanom roku (čl. 8d, 53, 56, 136. i 158);
3) ne organizuje javnu prezentaciju urbanističkog projekta (član 63);
4) ne dostavi zahtev građevinskoj inspekciji za uklanjanje objekta za koji je izdata privremena građevinska dozvola (član 147);
5) ne sačini program i ne sprovede izvršenje uklanjanja objekta (član 171);
6) ne omogući urbanističkom odnosno građevinskom inspektoru potpun i nesmetan uvid u raspoloživu dokumentaciju (čl. 173. i 175);
7) ne preduzme propisane mere u vršenju inspekcijskog nadzora (čl. 173. i 175);
8) ne dostavi u propisanom roku podatke o objektima izgrađenim bez građevinske dozvole (član 200).
Za ponovljeni prekršaj iz stava 1. ovog člana učiniocu će se izreći novčana kazna i kazna zatvora do 30 dana.
Zahtev za pokretanje prekršajnog postupka iz stava 1. tač. 7) ovog člana podnosi organ nadležan za izdavanje građevinske dozvole.
Član 211.
Novčanom kaznom od 25.000 do 50.000 dinara kazniće se za prekršaj nadležni inspektor koji u slučajevima iz čl. 174, 176, 177, 178, 179, 180, 181, 182. i 198. ovog zakona ne donese rešenje, odnosno ne izda naredbu u primerenom roku, koji ne može biti duži od sedam dana od dana saznanja za učinjeni prekršaj.
Za ponovljeni prekršaj iz stava 1. ovog člana učiniocu će se izreći novčana kazna i kazna zatvora do 30 dana.
Potrebno je podneti zahtev za izdavanje lokacijskih uslova, koji sadrže podatke o mogućnostima i ograničenjima gradnje na katastarskoj parceli koja ispunjava uslove za građevinsku parcelu, a sadrži sve uslove za izradu tehničke dokumentacije.
Dokumentacija koja se prilaže uz zahtev za izdavanje lokacijskih uslova propisana je čl.6. Pravilnika o postupku sprovođenja objedinjene procedure elektronskim putem, koji možete pronaći ovde.
Iz pitanja se zaključuje da je reč o dogradnji objekta, s obzirom da se u konkretnom slučaju vrši izvođenje radova izvan gabarita i volumena objekta. Za izvođenje radova na dogradnji objekta, potrebno je ishodovati građevinsku dozvolu.
U skladu sa čl.2.tač.33) Zakona o planiranju i izgradnji, dogradnja jeste izvođenje građevinskih i drugih radova kojima se izgrađuje novi prostor van postojećeg gabarita objekta, kao i nadziđivanje objekta, i sa njim čini građevinsku, funkcionalnu ili tehničku celinu.
Dokumentacija koja se prilaže uz zahtev za izdavanje rešenja o građevinskoj dozvoli propisana je čl.16. Pravilnika o postupku sprovođenja objedinjene procedure elektronskim putem.
To nije regulisano odredbama Zakona o planiranju i izgradnji, već odredbama Zakona o javnim nabavkama.
Članom 23. stav 1. Zakona o javnim nabavkama propisano je da lice koje je učestvovalo u planiranju javne nabavke, pripremi konkursne dokumentacije ili pojedinih njenih delova, i sa njim povezano lice ne može nastupati kao ponuđač ili kao podizvođač ponuđača, niti može sarađivati sa ponuđačima ili podizvođačima prilikom pripremanja ponude.
Iz citirane odredbe Zakona o javnim nabavkama proizlazi da pravno lice koje je izradilo projektnu dokumentaciju ne može nastupiti kao ponuđač u javnoj nabavci za izvođenje radova definisanih tom dokumentacijom.
Postavljanje sistema video nadzora za vršenje kontrole i neposrednog regulisanja saobraćaja na putevima nije predmet regulisanja odredaba Zakona o planiranju i izgradnji, već odredaba Zakona o policiji („Službeni glasnik Republike Srbije“ broj 6/16).
Članom 30. stav 2. tačka 9. Zakona o policiji propisano je da u policijske poslove spada, između ostalog, regulisanje, kontrola, pružanje pomoći i nadzor u saobraćaju na putevima i drugi poslovi iz propisa o bezbednosti saobraćaja. Članom 245. stav 5. istog Zakona propisano je da oprema elektronskog i video nadzora prostora i oprema nadzora telekomunikacija predstavljaju pokretne stvari za posebne namene koje koriste službe Ministarstva unutrašnjih poslova čija nadležnost, organizacija i postupanje ima bezbednosni ili poverljivi karakter. Članom 11. tačka 8. Zakona o policiji propisano je da Ministarstvo unutrašnjih poslova donosi i sprovodi posebne planove o izgradnji, korišćenju i održavanju internog informacionog sistema i informacione bezbednosti i sistema video nadzora.
Imajući u vidu napred navedeno, mišljenja smo da ne postoji pravni osnov da organ nadležan za izdavanje građevinske dozvole izda akt o postavljanju sistema video nadzora za vršenje kontrole i neposrednog regulisanja saobraćaja na putevima.
Napominjemo da postavljanje bilo koje druge vrste video nadzora nije regulisano pozitivnim propisima Republike Srbije.
Idejno rešenje / Glavna sveska
U glavnoj svesci za idejno rešenje nije potrebno navoditi predračunsku vrednost objekta, ali je potrebno uneti podatke o indeksu izgrađenosti i procentu zelenih površina.
U Prilogu 1 su u obrascima pojedinačno date smernice šta je potrebno priložiti – u zavisnosti od vrste tehničke dokumentacije, odnosno šta je potrebno priložiti od podataka u slučaju Idejnog rešenja (IDR).
U obrascu 0.5. je data napomena:
Nepotrebno izostaviti, a u zavisnosti od vrste radova, vrste i klase objekta neophodno je sadržinu tabele prilagoditi nameni i klasi objekta, tako da budu prikazani svi podaci neophodni za izdavanje lokacijskih uslova.
Informacija o lokaciji / Lokacijski uslovi
Za potrebe izrade idejnog rešenja moguće je pribaviti informaciju o lokaciji. Informacija o lokaciji sadrži podatke o mogućnostima i ograničenjima gradnje na katastarskoj parceli, odnosno na više katastarskih parcela, na osnovu važećeg planskog dokumenta i može je pribaviti lice koje želi da sazna osnovne informacije o konkretnoj lokaciji, pre izdavanja lokacijskih uslova, odnosno izrade idejnog rešenja koje se podnosi uz zahtev za izdavanje lokacijskih uslova.
Lokacijski uslovi sadrže detaljnije i pouzdanije podatke o mogućnostima i ograničenjima gradnje na katastarskoj parceli od informacije o lokaciji, čije pribavljanje nije deo objedinjene procedure.
Shodno čl.53. Zakona o planiranju i izgradnji, informacija o lokaciji sadrži podatke o mogućnostima i ograničenjima gradnje na katastarskoj parceli, odnosno na više katastarskih parcela na osnovu planskog dokumenta.
Shodno čl.53a. ovog zakona, lokacijski uslovi su javna isprava koja sadrži podatke o mogućnostima i ograničenjima gradnje na katastarskoj parceli koja ispunjava uslove za građevinsku parcelu, a sadrži sve uslove za izradu tehničke dokumentacije.
Odstupanje projekta za građevinsku dozvolu od idejnog rešenja
Odstupanje u projektu za građevinsku dozvolu u odnosu na idejno rešenje je moguće, ali nije moguće odstupanje u onim elementima iz idejnog rešenja koji su bitni za utvrđivanje lokacijskih uslova.
U ovoj fazi postupka nadležni organ proverava da li su podaci navedeni u izvodu iz projekta, koji je sastavni deo zahteva za izdavanje građevinske dozvole, u skladu sa izdatim lokacijskim uslovima, pri čemu se proverava usklađenost sa idejnim rešenjem samo u pogledu elemenata bitnih za utvrđivanje lokacijskih uslova, odnosno uslova za projektovanje i priključenje (namena, BRGP, gabarit, horizontalna i vertikalna regulacija, položaj na parceli, pristup parceli, broj funkcionalnih jedinica, kapaciteti i način priključenja na komunalnu i drugu infrastrukturu i sl.).
Ne.
U skladu sa čl.135. Zakona o planiranju i izgradnji, građevinska dozvola izdaje se investitoru koji ima odgovarajuće pravo na zemljištu ili objektu.
Kao odgovarajuće pravo na zemljištu smatra se pravo svojine, pravo zakupa na građevinskom zemljištu u javnoj svojini, kao i druga prava propisana ovim zakonom.
Za izgradnju ili izvođenje radova na građevinskom zemljištu ili objektu koji je u vlasništvu više lica, kao dokaz o odgovarajućem pravu prilaže se i overena saglasnost tih lica, a ako se izvode radovi na nadziđivanju, prilaže se i ugovor zaključen u skladu sa posebnim zakonom.
Članom 97. st.8. Zakona o planiranju i izgradnji određeno je da se za sve objekte komunalne i druge infrastrukture, kao i delove ovih objekata, ne vrši obračun doprinosa za uređivanje građevinskog zemljišta.
U skladu sa čl.97.st.8. Zakona o planiranju i izgradnji, doprinos za uređivanje građevinskog zemljišta ne obračunava se za objekte javne namene u javnoj svojini, objekte komunalne i druge infrastrukture, proizvodne i skladišne objekte, podzemne etaže objekata visokogradnje (prostor namenjen za garažiranje vozila, podstanice, trafostanice, ostave, vešernice i sl.), osim za delove podzemne etaže koje se koriste za komercijalne delatnosti, otvorena dečja igrališta, otvorene sportske terene i atletske staze.
Članom 97. stav 8. Zakona o planiranju i izgradnji propisano je da se doprinos za uređivanje građevinskog zemljišta ne obračunava za proizvodne i skladišne objekte.
Imajući u vidu definiciju objekta propisanu Zakonom o planiranju i izgradnji, ukoliko se radi o proizvodnom objektu koji, zajedno sa pomoćnim prostorijama, čini fizičku i funkcionalnu celinu sa jedinstvenom (proizvodnom) namenom, ceo objekat bi trebalo tretirati na jedinstven način, odnosno ne bi trebalo obračunavati doprinos za uređivanje građevinskog zemljišta.
Uslovi građenja objekta određeni su pravilima građenja u planskom dokumentu.
Potrebno je da organu nadležnom za izdavane građevinske dozvole podnesete zahtev za izdavanje informacije o lokaciji koja sadrži podatke i mogućnostima i ograničenjima gradnje na određenoj kat. parceli u skladu sa važećim planskim dokumentom.
Pravila građenja u planskom dokumentu definišu koji objekti se mogu graditi na poljoprivrednom zemljištu.