Oblast: Izgradnja objekata i izvođenje radova za koje se ne izdaje građevinska dozvola
Na ovoj stranici možete pronaći odgovore na neka od do sada postavljenih pitanja u vezi sa odredbama Zakona o planiranju i izgradnji. Pitanja i odgovori su sistematizovani prema redosledu podnaslova iz Zakona. Omogućeno je i vršenje pretrage pitanja i odgovora po ključnim rečima. Ukoliko ne nađete odgovor koji ste tražili, možete nam poslati vaše pitanje preko stranice za postavljanje pitanja.
Pitanja i odgovore po oblastima u PDF formatu možete preuzeti na sledećoj stranici: PDF-ovi po oblastima.
Saglasno članu 144. Zakona o planiranju i izgradnji, za postavljanje nadstrešnice osnove do 10 m² nije potrebno pribavljati akt nadležnog organa za gradnju, odnosno akt za izvođenje radova.
Članom 19. stav 1. Zakona o osnovama svojinskopravnih odnosa ("Službeni list SFRJ" broj 6/80 i 36/90 i "Službeni list SRJ" broj 29/96) propisano je da pravo svojine na posebnom delu zgrade može postojati na stanu, poslovnoj prostoriji ili garaži, odnosno garažnom mestu.
Iz Vašeg pitanja proizlazi da u konkretnom slučaju Vi imate pravo svojine na stanu na spratu, kao i na tavanu, dok je drugo lice vlasnik poslovnih prostorija, odnosno lokala.
Međutim, kada je reč o zajedničkim delovima zgrade i uređajima u zgradi, vlasnici posebnih delova zgrade imaju pravo zajedničke nedeljive svojine na njima, što je propisano u članu 19. stav 2. Zakona o osnovama svojinskopravnih odnosa.
Definisanje zajedničkih delova zgrade je predmet odredaba Zakona o održavanju stambenih zgrada. U članu 2. propisano je da se stambenom zgradom, u smislu Zakona, smatra zgrada namenjena stanovanju, kao i zgrada u kojoj je najmanje jedan poseban deo namenjen stanovanju i sa njom čini građevinsku i funkcionalnu celinu. Članom 6. Zakona definisan su zajednički delovi stambene zgrade, čijim održavanjem se sprečava ili otklanja opasnost po život i zdravlje ljudi, odnosno kojima se obezbeđuje sigurnost korisnika zgrade i okoline, pri čemu je u tački 1. propisano da tu, između ostalog, spadaju krovna konstrukcija, krovni pokrivač i drugi elementi krova (dimnjaci, ventilacioni kanali, krovni otvori).
U članu 17. stav 3. Zakona o održavanju stambenih zgrada propisano je da skupština zgrade, saglasnošću članova skupštine kojima pripada više od polovine ukupne površine stanova i drugih posebnih delova zgrade, donosi odluke koje se odnose na investiciono održavanje zgrade.
Imajući u vidu citirane odredbe Zakona o osnovama svojinskopravnih odnosa i Zakona o održavanju stambenih zgrada, vlasnik posebnog dela zgrade može doneti odluku o izvođenju radova u okviru tog dela zgrade bez pribavljanja saglasnosti vlasnika drugih posebnih delova u okviru zgrade. Međutim, odluka o izvođenju radova na investicionom održavanju zajedničkih delova zgrade donosi se saglasnošću članova skupštine kojima pripada više od polovine ukupne površine stanova i drugih posebnih delova zgrade.
U konkretnom slučaju, možete samostalno sprovesti proceduru za pribavljanje odgovarajuće dozvole za izvođenje radova u okviru posebnih delova zgrade čiji ste vlasnik (stan na spratu i tavanske prostorije). Izvođenje radova na promeni namene prostorija uz izvođenje građevinskih radova vrši se na osnovu rešenja kojim se odobrava izvođenje tih radova, koje izdaje organ nadležan za izdavanje građevinske dozvole, u skladu sa članom 145. Zakona o planiranju i izgradnji. Postupak izdavanja rešenja kojim se odobrava izvođenje radova, kao i dokumentacija koju je potrebno priložiti, definisani su članom 145. Zakona o planiranju i izgradnji i članom 28. Pravilnika o postupku sprovođenja objedinjene procedure elektronskim putem. Navedene propise možete pronaći na sajtu http://gradjevinskedozvole.rs, u okviru Sekcije „Propisi“.
Za izvođenje radova na zameni krovne konstrukcije i krovnog pokrivača, neophodno je pribaviti saglasnost vlasnika više od polovine ukupne površine stanova i drugih posebnih delova zgrade.
Članom 2. tačka 6. Zakona o planiranju i izgradnji propisano je da je površina javne namene prostor određen planskim dokumentom za uređenje ili izgradnju objekata javne namene ili javnih površina za koje je predviđeno utvrđivanje javnog interesa, u skladu sa posebnim zakonom (ulice, trgovi, parkovi i dr.). U tački 9. istog člana propisano je da je regulaciona linija ona linija koja razdvaja površinu određene javne namene od površina predviđenih za druge javne i ostale namene.
Imajući u vidu citirane odredbe Zakona o planiranju i izgradnji, površina javne namene za svako konkretno područje utvrđuje se u planskom dokumentu, a regulaciona linija razdvaja tu površinu od drugih površina.
U cilju utvrđivanja granica regulacije postojećih ulica o kojima je reč, sugerišemo Vam da izvršite uvid u važeći planski dokument (plan generalne regulacije, odnosno plan detaljne regulacije) koji obuhvata predmetnu površinu.
Članovima 144 – 146. Zakona o planiranju i izgradnji propisani su objekti i radovi za koje se ne izdaje građevinska dozvola. Imajući u vidu činjenicu da predmetnim članovima nije obuhvaćena situacija koju ste opisali u Vašem pitanju (izgradnja kranskih staza od betonske konstrukcije), neophodno je pribaviti rešenje o građevinskoj dozvoli.
Postupak izdavanja građevinske dozvole, kao i dokumentacija koju je potrebno priložiti, definisani su članom 135. Zakona o planiranju i izgradnji i članom 16. Pravilnika o postupku sprovođenja objedinjene procedure elektronskim putem. Navedene propise možete pronaći na sajtu http://gradjevinskedozvole.rs, u okviru Sekcije „Propisi“.
Članom 2. tačka 32. Zakona o planiranju i izgradnji propisano je da je rekonstrukcija izvođenje građevinskih radova na postojećem objektu u gabaritu i volumenu objekta. Imajući u vidu citiranu definiciju, radovima na rekonstrukciji koji bi se eventualno izvodili ne bi mogao biti bio povećan gabarit, niti volumen objekta.
Ukoliko su svi objekti na parceli legalni, ne postoji razlog zbog koga ne bi moglo da bude izdato rešenje o odobrenju izvođenja radova na rekonstrukciji, pod uslovom da u potpunosti budu ispoštovane odredbe člana 145. Zakona o planiranju i izgradnji i člana 28. Pravilnika o postupku sprovođenja objedinjene procedure elektronskim putem, kojima je regulisan postupak izdavanja rešenja kojim se odobrava izvođenje radova, kao i dokumentacija koju je potrebno priložiti.
Članom 145. Zakona o planiranju i izgradnji propisano je da se ugradnja unutrašnjih instalacija (gas, struja, voda, toplotna energija i sl.) u postojeći objekat vrši se na osnovu rešenja kojim se odobrava izvođenje tih radova, koje izdaje organ nadležan za izdavanje građevinske dozvole.
Postupak izdavanja rešenja kojim se odobrava izvođenje radova, kao i dokumentacija koju je potrebno priložiti, definisani su članom 145. Zakona o planiranju i izgradnji i članom 28. Pravilnika o postupku sprovođenja objedinjene procedure elektronskim putem. Navedene propise možete pronaći na sajtu http://gradjevinskedozvole.rs, u okviru Sekcije „Propisi“.
Uz zahtev za izdavanje rešenja kojim se odobrava izvođenje radova neophodno je priložiti dokaz o odgovarajućem pravu na zemljištu ili objektu u smislu Zakona. U slučaju izgradnje ili izvođenja radova na građevinskom zemljištu ili objektu koji je u vlasništvu više lica, kao dokaz o odgovarajućem pravu prilaže se i overena saglasnost tih lica, saglasno članu 135. stav 6. Zakona o planiranju i izgradnji.
Članom 2. tačka 35. Zakona o planiranju i izgradnji propisano je da se pod sanacijom smatra izvođenje građevinskih i drugih radova na postojećem objektu kojima se vrši popravka uređaja, postrojenja i opreme, odnosno zamena konstruktivnih elemenata objekta, kojima se ne menja spoljni izgled, ne utiče na bezbednost susednih objekata, saobraćaja i životne sredine i ne utiče na zaštitu prirodnog i nepokretnog kulturnog dobra. Članom 145. Zakona propisano je da se radovi na sanaciji vrše na osnovu rešenja kojim se odobrava izvođenje tih radova, koje izdaje organ nadležan za izdavanje građevinske dozvole.
Postupak izdavanja rešenja kojim se odobrava izvođenje radova, kao i dokumentacija koju je potrebno priložiti, definisani su članom 145. Zakona o planiranju i izgradnji i članom 28. Pravilnika o postupku sprovođenja objedinjene procedure elektronskim putem. Navedene propise možete pronaći na sajtu http://gradjevinskedozvole.rs, u okviru Sekcije „Propisi“.
Ukoliko bi predmetnim radovima bilo obuhvaćeno proširenje postojeće terase, u pitanju bi bila dogradnja u smislu člana 2. tačka 33. Zakona o planiranju i izgradnji (izvođenje građevinskih i drugih radova kojima se izgrađuje novi prostor van postojećeg gabarita objekta) i u tom slučaju bi bilo neophodno pribaviti građevinsku dozvolu.
Postupak izdavanja građevinske dozvole, kao i dokumentacija koju je potrebno priložiti, definisani su članom 135. Zakona o planiranju i izgradnji i članom 16. Pravilnika o postupku sprovođenja objedinjene procedure elektronskim putem. Navedene propise možete pronaći na sajtu http://gradjevinskedozvole.rs, u okviru Sekcije „Propisi“.
Odredbama člana 2. tačka 24) Zakona o planiranju i izgradnji, garaža je definisana kao pomoćni objekat (objekat koji je u funkciji glavnog objekta, a gradi se na istoj parceli na kojoj je sagrađen ili može biti sagrađen glavni stambeni, poslovni ili objekat javne namene). Članom 145. stav 1. Zakona propisano je da se građenje pomoćnih objekata vrši na osnovu rešenja kojim se odobrava izvođenje tih radova, koje izdaje organ nadležan za izdavanje građevinske dozvole. U stavu 2. istog člana propisano je da se rešenje o odobrenju izvođenja radova izdaje investitoru koji ima odgovarajuće pravo na zemljištu ili objektu i koji dostavi idejni projekat, a uredio je odnose sa jedinicom lokalne samouprave u pogledu doprinosa za uređivanje građevinskog zemljišta i platio odgovarajuću administrativnu taksu.
Članom 135. Zakona o planiranju i izgradnji propisano je da se kao odgovarajuće pravo na zemljištu smatra pravo svojine, pravo zakupa na građevinskom zemljištu u javnoj svojini, kao i druga prava propisana Zakonom. U slučaju izgradnje ili izvođenja radova na građevinskom zemljištu koje je u vlasništvu više lica, kao dokaz o odgovarajućem pravu prilaže se i overena saglasnost tih lica.
Iz Vašeg pitanja se ne može zaključiti da li planirate izgradnju pomoćnog objekta na katastarskoj parceli čiji ste jedini vlasnik, ili je reč o situaciji gde postoji suvlasništvo više lica. Ukoliko ste jedini vlasnik katastarske parcele na kojoj planirate izgradnju pomoćnog objekta, nije potrebna saglasnost drugih lica, a ukoliko na toj parceli postoji suvlasništvo, neophodno je pribaviti overenu saglasnost svih suvlasnika.
Postupak izdavanja rešenja kojim se odobrava izvođenje radova, kao i dokumentacija koju je potrebno priložiti, definisani su članom 145. Zakona o planiranju i izgradnji i članom 28. Pravilnika o postupku sprovođenja objedinjene procedure elektronskim putem. Navedene propise možete pronaći na sajtu http://gradjevinskedozvole.rs, u okviru Sekcije „Propisi“.
Radovi koje ste opisali u Vašem pitanju spadaju u investiociono održavanje, u smislu odredaba člana 2. tačka 36. Zakona o planiranju I izgradnji (izvođenje građevinsko-zanatskih, odnosno drugih radova zavisno od vrste objekta u cilju poboljšanja uslova korišćenja objekta u toku eksploatacije).
Članom 145. Zakona o planiranju i izgradnji propisano je da se izvođenje radova na investicionom održavanju objekta vrši na osnovu rešenja kojim se odobrava izvođenje tih radova, koje izdaje organ nadležan za izdavanje građevinske dozvole.
Postupak izdavanja rešenja kojim se odobrava izvođenje radova, kao i dokumentacija koju je potrebno priložiti, definisani su članom 145. Zakona o planiranju i izgradnji i članom 28. Pravilnika o postupku sprovođenja objedinjene procedure elektronskim putem. Navedene propise možete pronaći na sajtu http://gradjevinskedozvole.rs, u okviru Sekcije „Propisi“.
Članom 53a stav 1. Zakona o planiranju i izgradnji propisano je da se lokacijski uslovi izdaju za izgradnju, odnosno dogradnju objekata za koje se izdaje građevinska dozvola, kao i za objekte koji se priključuju na komunalnu i drugu infrastrukturu. Članom 2. tačka 26. istog Zakona propisano je da se linijskim infrastrukturnim objektom, između ostalog, smatra i javni put. S obzirom na činjenicu da se mostovi priključuju (osnosno da su priključeni) na javni put, za potrebe njihove rekonstrukcije neophodno je pribaviti lokacijske uslove.
Članom 133. stav 2. tačka 14. Zakona o planiranju i izgradnji propisano je da Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture izdaje građevinsku dozvolu za izgradnju državnih puteva prvog i drugog reda, putnih objekata i saobraćajnih priključaka na ove puteve i graničnih prelaza. Članom 2. stav 1. tačka 22. Zakona o javnim putevima propisano je da se mostovi smatraju putnim objektima. Članom 145. stav 1. Zakona o planiranju i izgradnji propisano je da se rekonstrukcija vrši na osnovu rešenja kojim se odobrava izvođenje tih radova, koje izdaje organ nadležan za izdavanje građevinske dozvole. Imajući u vidu citirane odredbe zakona, Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture nadležno je za izdavanje rešenja o odobrenju izvođenja radova na rekonstrukciji mosta, a samim tim i za izdavanje lokacijskih uslova za izvođenje predmetnih radova, saglasno članu 53a stav 4. Zakona o planiranju i izgradnji.
Projekat za izvođenje izrađuje se za potrebe izvođenja radova na građenju, u svrhu izdavanja upotrebne dozvole. S obziom na činjenicu da je prema članu 158. Zakona o planiranju i izgradnji pribavljanje upotrebne dozvole obavezno samo za korišćenje objekata za koje je u skladu sa Zakonom predviđeno izdavanje građevinske dozvole, ne postoji obaveza izrade projekta za izvođenje za radove koji se realizuju na osnovu rešenja o odobrenju izvođenja radova.